## Karta konfigurace proudových snímačů

popis | postup při kalibraci

1. Prvním blokem na této kartě je blok "měření proudu", umožňující výběrem jedné ze tří možností zadat do přístroje skutečný způsob měření proudu v dané aplikaci. Regulátor GreenBonO je tak informován, které vstupy má použít při regulaci.
   Tato volba je úplně první krok, který se provádí při konfiguraci přístroje. Vybereme správnou verzi a odklikneme tlačítko "Odeslat". Konfigurační program odešle pokyn regulátoru a záhy prověří jeho provedení. Proběhlo-li vše úspěšně, tlačítko přejde do pasivního stavu ( nápis zšedne a tlačítko nereaguje; do aktivního stavu přejde tlačítko vždy, když hodnota v regulátoru se liší od téže hodnoty v konfiguračním programu.)

2. Druhý blok - "Kalibrační konstanty" umožňuje zkalibrovat použité snímače, aby zobrazovaly skutečné hodnoty ve zvolených měrných jednotkách. Pro proudové snímače, které jsou standardním příslušenstvím regulátoru GreenBonO, jsou hodnoty již nastaveny z výroby. V tomto případě je lepší ponechat výchozí nastavení.

   ### Postup při kalibraci:

   > Kalibraci zásadně provádíme v době, kdy FVE již nevyrábí, neboť elektřina pak teče zaručeně pouze jedním směrem a ampérmetr naměří skutečnou hodnotu střídavého proudu. Nejprve přepneme náhled na první kartu programu: "Okamžité hodnoty".

   > Veličinu, kterou chceme kalibrovat, měříme přesným externím měřidlem. Ve chvíli, kdy měřená hodnota dosáhne ustáleného stavu při rozumné velikosti (co možná největší hodnotě uvnitř lineárního rozsahu snímače), přepneme program na druhou kartu: "Konfigurace-proud.snímače". (V tom okamžiku se jednorázově načtou hodnoty měřených veličin získané v regulátoru A/D převodem.)

   > Hodnotu, kterou jsme právě naměřili externím měřidlem, doplníme znaménkem, které má hodnota A/D převodníku a vyplníme do příslušné bílé kolonky "naměřená hodnota" a odklikneme tlačítko "Vypočíst a odeslat KK". Tím je kalibrace této veličiny hotová a na první kartě se budou zobrazovat její správné hodnoty. Obdobně provedeme kalibrace ostatních veličin.

   Pozn:
   Na kalibračním panelu pro příslušnou veličinu současně vidíme hodnotu zachycenou A/D převodníkem v okamžiku přepnutí na tuto kartu. Můžeme si přitom udělat obraz o využití měřitelného rozsahu A/D převodníku:
   - (Externí proudové vstupy a interní napěťový vstup mohou při rozkmitu ±2,5V obsáhnout celý rozsah A/D převodníku: (-512)...(+511) ;
   - interní proudový transformátor je příliš slabý a musí být zesílen operačním zesilovačem. Ten má ale rozkmit jen ± 0,6V - rozsah A/D převodníku je zde zhruba čtvrtinový - čili přibližně (-128) ...(+128)).
   oba interní snímače (proudu i napětí) mají kalibrační konstanty již zjištěné a přednastavené (v paměti FLASH), takže kalibrace u nich není nutná.

3. Třetí blok "Jmenovité proudy" poskytuje regulátoru informaci, jak velké proudy může změřit a jaké se v obvodu mohou vyskytnout. První z obou veličin je zároveň vztažnou hodnotou pro grafické zobrazení okamžitých hodnot (definuje max. zobrazovanou hodnotu. - není to tedy lineární, ale úplný rozsah snímače)
   Druhá hodnota je zatím jen pro budoucí použití)

4. Čtvrtý blok "Vypálení celé konfigurace do FLASH" je k dispozici pro regulátory s firmwarem >2.004 (listopad 2011) a slouží k zálohování veškerého nastavení regulátoru do paměti FLASH. Pokud pak z jakékoli příčiny dojde ke ztrátě konfiguračních dat z paměti EEprom, regulátor to záhy zjistí, naplní EEprom zálohovanými konfiguračními daty a pokračuje v činnosti, jakoby se nic nestalo.
   Pozn:
   Kolize paměti EEprom nastává velmi zřídka, ale stává se to. (po ročních zkušenostech s několika desítkami přístrojů vychází statistická četnost výskytu asi 1x za 10 let na každý přístroj). Dochází k tomu v okamžiku výpadku napájení, pokud mikroprocesor právě přistupuje k této paměti. Obvykle pak dojde k přepisu celé paměti EEprom náhodnými daty. Uvážíme-li, že ztráta konfiguračních dat může způsobit i nefunkčnost regulátoru, je pak záloha dat spolu s automatickým obnovením konfigurace velmi významnou funkcionalitou regulátoru.